Bratislava 18. septembra (TASR) - Pre stranu Modrí, Most-Híd je najdôležitejšia ekonomická reforma. Chce vytvoriť motivačné podnikateľské prostredie. Reformovať chce zdravotníctvo aj školstvo. TASR prináša anketové rozhovory s kandidujúcimi politickými subjektmi ako súčasť seriálu k predčasným parlamentným voľbám.
-Aké sú tri najdôležitejšie body programu vašej strany?-
Konsolidácia štátneho rozpočtu a efektívne čerpanie európskych fondov. Kľúčom je ekonomická reforma, ktorej cieľom bude vytvorenie motivačného podnikateľského prostredia, zrýchlenie hospodárskeho rastu, a tým aj príjmov do štátneho rozpočtu.
Vieme, ako sa dá naplno využiť potenciál štrukturálnych fondov Európskej únie (EÚ) a vybudovať vďaka nim potrebné nemocnice, školy, cesty, železnice a infraštruktúru. Súčasné čerpanie eurofondov je žalostné. Nečinnosťou, centralizáciou riadenia a zložitým nastavením procesov prichádzame o mnohé príležitosti, ako zvýšiť našu životnú úroveň. Čerpanie eurofondov a plánu obnovy si zaslúži najvyššiu prioritu, dozorovanú úradom premiéra, a redukciu škály priorít na tie skutočne zásadné.
Je potrebná aj minimalizácia auditu z Bruselu. Naši úradníci na ministerstvách nemajú čas na svoju prácu, lebo sú zamestnaní odpovedaním audítorom. A pre obavy z chýb robia stále prísnejšie kontroly a vyžadujú stále viac dokumentov, čo celý proces ešte viac komplikuje. Rovnako ako pri bankovom financovaní, umožnili by sme novým firmám a subjektom žiadať o granty. Tým, že za ich úspech zodpovedá "matka" spoločnosť alebo spriaznený subjekt, by sa mohla zvýšiť dôvera a ochota poskytnúť finančnú podporu. My by sme skrátili aj proces hodnotenia projektov na minimum. Tým by sme zabezpečili, že schválené projekty sa dostanú k realizácii rýchlejšie. Právoplatné stavebné povolenie by sme požadovali až priamo pri realizácii projektu, nie už pri podaní žiadosti o grant. Toto by mohlo zrýchliť celý proces a umožniť firmám ísť do akcie rýchlejšie. K efektívnejšiemu čerpaniu týchto fondov by rovnako prispelo, keby o časti eurofondov rozhodovali priamo samosprávy bez potreby zapájať sa do dopytových výziev.
Bez urýchlenej a premyslenej reformy už sa nezaobíde ani slovenské zdravotníctvo a školstvo, čo je taktiež našou prioritou.
-Aký je postoj vašej strany k reforme nemocníc?-
Slovensko potrebuje reformu celého sektora, nielen nemocníc. Postavenie nových moderných nemocníc v hlavnom meste, Martine a v Košiciach považujeme za rovnako dôležité ako zlepšenie dostupnosti zákrokov, lekárskej starostlivosti a liečiv. Reformu nemocníc nemôžeme vykonať bez reformy všeobecnej ambulantnej starostlivosti.
Chceme jasne definovať liečebný proces, kompetencie a najmä cestovnú mapu pacienta, z ktorej by bolo zrejmé, za akých podmienok a v ktorom zdravotníckom zariadení bude pacient liečený.
Na zvýšenie dostupnosti verejnej ambulantnej siete bude potrebné implementovať opatrenia, ktoré podporia záujem lekárov pracovať v tomto segmente. Dosiahneme to zvýšením kompetencií ambulantných lekárov, znížením ich administratívnej záťaže, vytvorením nových nezdravotníckych profesií, zvyšovaním investícií do siete ambulantnej starostlivosti, podporou telemedicíny a konzultácie s lekárom na diaľku bez nutnosti návštevy pacienta. K zlepšeniu dostupnosti zdravotnej starostlivosti vie veľmi rýchlo prispieť digitalizácia a kvalitný zber údajov.
Stanovíme maximálne čakacie lehoty na vyšetrenia a dodržiavanie lehôt budeme merať na základe elektronických výmenných lístkov. Využívaním elektronického objednávacieho systému by sa mohli pacienti objednávať na vyšetrenia online cez jednoduchý objednávkový systém.
-Mienite pokračovať v kurikulárnej reforme?-
Určite áno, dokonca ju zrýchlime tak, aby sa pozitívne prejavila už na súčasnej generácii žiakov, nielen na tých, ktorí nastúpia do základných škôl od roku 2025. Reformu zacielime aj na intenzívnejšie prepojenie formálneho a neformálneho vzdelávania, aby mala každá škola kvalitný študijný program bez ohľadu na jej socioekonomické prostredie. Podporíme vznik nových študijných programov na vysokých školách, ktoré pripravia profesionálov na nové potreby vzdelávacieho prostredia. Ide najmä o programy zamerané na kurikulárny vývoj, manažment vzdelávania a vzdelávaciu politiku.
-Verejné financie bude treba ozdravovať. Aké kroky na ozdravenie pripravujete?-
Peniaze, ktoré chýbajú v rozpočte, nechceme získať tým, že si štát ukrojí väčšiu časť z koláča, ale že štát pomôže zabezpečiť, aby ten koláč bol väčší. Skonsolidujeme verejné financie, vďaka poklesu deficitu zastabilizujeme verejný dlh, navrhneme jednoduchší a prehľadnejší daňový systém, aby sa odstránením výnimiek predišlo únikom. Znížime objem byrokracie, zlepšíme efektívnosť a produktivitu a vytvoríme štátnu správu orientovanú na občana, ktorá bude menej nákladná.
-Ľudí zaujímajú aj ceny potravín, energií a výška úrokov na hypotékach. Ako chcete zastaviť ich rast?-
V oblasti potravinárstva a poľnohospodárstva sme nahromadili veľký investičný dlh. Sektor dlhodobo zápasí s korupciou, domáci producenti sa oprávnene sťažujú na nedostatočnú podporu a postupne strácajú konkurencieschopnosť na európskom trhu. Naším cieľom je preto podporiť potravinovú sebestačnosť Slovenska a zvýšiť domácu produkciu potravín. Je to cesta k tomu, aby sme dostali pod kontrolu infláciu, zároveň podporili modernizáciu poľnohospodárstva a agropotravinárstva.
Zdravé a kvalitné potraviny si za primerané ceny musíme byť schopní vyrobiť na Slovensku. Otvoríme diskusiu o férovom rozdelení ziskov z výroby a predaja potravinárskych produktov. Spojíme špecialistov, ktorí pomôžu Slovensku flexibilne a adresne reagovať na problémy inflácie, aktuálne krízy a meniaci sa svetový trh.
Rast cien energií a úrokov na hypotékach si Slovensko nemôže dovoliť kompenzovať celoplošne. Zavedenie hypoték, pri ktorých je možné istý čas splácať iba úroky, a v nevyhnutných prípadoch adresná sociálna pomoc. Tieto dve opatrenia by mali pomôcť tým, ktorí sa dostanú do zlej situácie pre stúpajúce úroky a splátky hypoték. Tieto riešenia by zároveň neohrozili verejné financie ani stabilitu bankového sektora.
-Aký je váš postoj k členstvu SR v EÚ a NATO?-
Najlepšou garanciou našej bezpečnosti je sila, autorita a akcieschopnosť spoločenstva, do ktorého Slovensko patrí a ktorému už aj odovzdalo časť svojich štátnych kompetencií - teda Európskej únie a Severoatlantickej aliancie. Najefektívnejším nástrojom presadzovania našich zahraničnopolitických záujmov a priorít je presadiť tieto záujmy a priority v Únii.
Európska optika a európsky rozmer posudzovania otázok zahraničnej politiky by mali dominovať nášmu domácemu uvažovaniu stále viac. Smelšie a energickejšie by sme mali prichádzať s témami a opatreniami, ktoré posilnia spoločnú (európsku a transatlantickú) bezpečnosť a presadzovanie našich spoločných záujmov.
-Ako sa staviate k pomoci SR Ukrajine?-
Slovensko pomáha Ukrajine adekvátne svojim možnostiam. Politicky, morálne, humanitárne, ekonomicky i vojensky. V tejto pomoci by malo pokračovať až do skončenia vojny. Malo by to robiť preto, lebo vojna Ruska proti Ukrajine je vojnou agresívnou, imperiálnou, lúpežnou. Rusko násilím ukradlo Ukrajine kus územia, ktoré mu nepatrí. Takéto excesy v medzinárodných vzťahoch sú absolútne neprijateľné. Žiaden človek sa nezmieri s tým, keď mu ukradnú časť záhrady alebo role. To platí aj pre vzťahy medzi štátmi.
Slovensko by malo pomôcť Ukrajine aj tým, že sa pripraví na obnovu Ukrajiny. Máme odvetvia a priemysel, ktorý môže výrazne prispieť k obnove ukrajinskej infraštruktúry, nemocníc, škôl a ekonomiky ako celku. Je najvyšší čas, aby Slovensko vytvorilo pozíciu splnomocnenca vlády na prípravu obnovy Ukrajiny.
-S kým si za žiadnych okolností neviete predstaviť povolebnú spoluprácu? Aké sú vaše červené čiary do povolebných rokovaní?-
Politika je umenie možného, ale my sa riadime hodnotami a princípmi, ktoré vyznávame. Z povolebnej spolupráce vylučujeme tie politické zoskupenia, ktoré šírením strachu rozdeľujú spoločnosť. Tvrdia, že zastávajú konzervatívne a národné záujmy, ale v skutočnosti svojimi radikálnymi až extrémistickými vyjadreniami podrývajú základy demokratického právneho štátu. Modrí, Most-Híd si nevie predstaviť spoluprácu so stranami Smer-SSD, hnutie Republika, Kotlebovci - ĽSNS.