Zmien je veľa, celoživotné vzdelávanie, optimalizácia siete stredných škôl a ďalšie veci, všetko momentálne v jednom veľkom balíku, povedal minister školstva v TASR TV (správa, PODCAST, VIDEO).
Ak si želáte, aby počítač prečítal text článku, použite prehrávač nižšie.
00:00 / 00:00
Bratislava 17. augusta (Teraz.sk) – Na jeseň chce ministerstvo školstva posunúť do parlamentu sériu legislatívnych zmien, ktoré budú reagovať na problémy aplikačnej praxe. Súbor opatrení, ktoré ministerstvo v tejto súvislosti realizuje, prirovnal minister školstva Tomáš Drucker (Hlas-SD) v TASR TV k Nežnej revolúcii v školstve.
Cieľom podľa neho nie je robiť veľké zmeny len preto, aby ministerstvo mohlo prezentovať reformy. Naopak, rezort chce nadviazať na tie kroky predchodcov Tomáša Druckera, ktoré sa v praxi osvedčili a doplniť ich novými koncepčnými opatreniami. „Zmien, ktoré momentálne predkladáme, je okolo 89, aj preto sme tomu dali prívlastok Nežná revolúcia v školstve,“ poznamenal Drucker.
Tempo inovácií, ktoré dnes vstupujú do života ľudí, sa podľa neho stále zrýchľuje a dnešní mladí ľudia budú musieť byť pripravení na omnoho väčšiu dynamiku zmien, akej boli vystavení ich rodičia. „Nepotrebujú sa učiť naspamäť, ale potrebujú vedieť aplikovať veci, vedieť sa veľmi rýchlo prispôsobiť, doučiť, zmeniť,“ konštatoval minister.
S tým súvisí dôraz na získavanie zručností, ktorý by sa mal začať čo najskôr, už v predškolskom veku. „Veľká reforma, ktorá sa teraz pripravuje, od januára nového roku by mala platiť, je zmena financovania materských škôl. Deti budú mať od septembra tohto roku právo na miesto v materskej škole od štyroch rokov, od troch rokov to bude od januára,“ konštatoval Drucker.
Cieľom podľa neho nie je iba to, aby sa deti dostali do výchovy a vzdelávania čím skôr, ale aj to, aby sa to týkalo čím väčšieho počtu detí. „Za desiatky miliónov eur sa teraz stavajú nové škôlky. Z plánu obnovy, keď som prišiel, sa plnili tie veci možno na 15 percent. Dnes máme uzatvorené výzvy na 100 percent,“ tvrdí minister.
Kurikulárna reforma na základných školách by sa podľa neho mala viac ako obsahu učiva týkať práve získavania zručností. „Deti majú stále väčší problém s gramotnosťou. Naučíte ich počítať príklad a keď im ho dáte vo forme slovnej úlohy, tak to nezvládajú,“ povedal.
Na Slovensku vznikla popri iných menšinových školách ako pilotný projekt aj prvá škola s vyučovacím jazykom rómskym. Podľa ministra túto možnosť aj pre rómsku menšinu otvorila kodifikácia rómskeho jazyka. Drucker odmieta, že by takáto škola zhoršila šance detí na integráciu do majoritnej spoločnosti. Naopak, ak dieťa prežije celé detstvo v inojazyčnom prostredí, je pre neho podľa ministra náročné nastúpiť do procesu vzdelávania kompletne v slovenskom jazyku.
Ministerstvo podľa neho musí najmä na základných a stredných školách doháňať aj výpadky vo vzdelávaní, ktoré vznikli počas covidu. „Zasiahlo to celý svet, to vidieť aj na PISA testoch. Žiaľ, Slovensko má ešte horšie výsledky ako veľká časť Európy,“ tvrdí Drucker.
Rezort preto podľa neho musí súčasne riešiť akútne problémy, vrátane následkov epidémie covidu, ale aj dlhodobé problémy školstva, ktorých zvládnutie sa v praxi prejaví až v dlhoročnom kontexte. „Od materských škôl cez základné a stredné školy až po vysoké školstvo, všetko musíme riešiť,“ konštatoval minister.
Ministertvo školstva podľa neho rozbieha optimalizáciu siete stredných škôl s cieľom integrovať malé školy do väčších celkov, ktoré budú schopné pri príprave študentov efektívnejšie spolupracovať so zamestnávateľmi v regióne. „Nie je cieľom zatvoriť niekde napríklad učilište, ale dostať pod jednu strechu viacero menších škôl,“ tvrdí. Do budúcnosti rezort uvažuje aj o zavedení matematiky ako povinnej súčasti maturitných skúšok. Zmena podľa neho nepríde skokovo zo dňa na deň, ale chcú vopred avizovať, akým spôsobom na ministerstve uvažujú.
Rezort školstva sa podľa neho systematicky snaží podporovať štúdium na tých stredoškolských a vysokoškolských odboroch, kde samotný trh práce signalizuje nedostatok odborníkov. „Sú to elektrotechnici, stavbári, strojári, ale aj lekári, učitelia či energetici,“ konštatuje Drucker. Ministerstvo podľa neho realizuje opatrenia jednak na podporu vysokých škôl, ktoré týchto odborníkov pripravujú, jednak na podporu študentov nedostatkových odborov, napríklad formou štipendií.
Neustále inovácie a stále rýchlejšie tempo zmien podľa Druckera vytvára tlak aj na reformu celoživotného vzdelávania, ktorú ministertvo tiež rozbieha. „Zmien je veľa, celoživotné vzdelávanie, optimalizácia siete stredných škôl a ďalšie veci, všetko momentálne v jednom veľkom balíku,“ zhrnul.